A Magyar Elektronikus Könyvtár látássérült felhasználók számára nyújtandó felülete
Tapolcai Ágnes
Országos Széchényi Könyvtár

Bevezetés

A Magyar Elektronikus Könyvtár (MEK) sűrűn látogatott Web hely, melynek tartalma jellemzően szövegekből áll, a képek inkább csak az illusztráció szerepét töltik be. Kilenc éve működik, a vakok és csökkentlátók is sűrűn látogatják. Az eredeti rendszer elavult, ezért új tárolási, keresési és szolgáltató felületet dolgoztunk ki, ami sok szempontból fejlődést jelent, Viszont nagy kár volna, ha ez azt eredményezné, hogy nagyszámú látássérült olvasónk még kevésbé tudja elérni magukat a szövegeket. A MEK olvasói között a kérdőíves felmérés szerint 1,5% a látássérült, az oldalt 6-7 ezren látogatják naponta. Ez a szám még növekedhet is, ha a használhatóság javul. 

A szoftverek fejlődése ugyanis a vakok szempontjából ellentmondásos. Készültek kisegítő alkalmazások az idők folyamán, például felolvasó, ún. text to speech, szoftverek, melyek írott szöveget szintetikus beszéddé alakítanak. Természetesen ezek nyelvfüggő megoldások, és igen munkaigényesek. Hátrányt jelent viszont, hogy az Internet fejlődése egyértelműen a grafikus felületek irányába ment el, ami a régi felolvasó programok számára nem értelmezhető és az egér használata sem lehetséges vakon.
 
Teljesen új képernyő felolvasókra van szükség, ha Windows-t, vagy más grafikus eszközt használunk, és ezek ma még nem állnak rendelkezésére egy átlag felhasználónak. A vakok számára ezért olyan Web oldalak megfelelőek, melyek a karakteres megjelenítés mellett is értelmesek. Az ilyen oldal egyszerű, képeket nem tartalmaz, ami viszont ellentmond annak az igénynek, hogy sokféle információ és navigálási lehetőség legyen elhelyezve rajta. 

A Magyar Elektronikus Könyvtárért Egyesület kezdettől fogva felvállalta, hogy  hátrányos helyzetű olvasóinak igényeit figyelembe veszi, a gyűjtemény használatát minél jobban megkönnyíti. A MEK első verziója rendelkezik karakteres gopher és ftp eléréssel, amit a vak felhasználók jól tudnak kezelni, azonban az új rendszerben ilyen lehetőség már nincs, az Internet fejlődése ezeket a formátumokat háttérbe szorította.. 

A MEK ezért döntött úgy, hogy külön Internet címen a vakok és gyengénlátók számára külön oldalt tervez, amely ugyanakkor a lassú kapcsolattal rendelkezőknek is optimális, mivel nem tölt le képeket.

A vakok és gyengénlátók internethasználata

A látássérültek többsége beszélő rendszerrel használja az  Intermetet (kivételesen Braile kijelzővel) Általában karakteres böngészőket használnak DOS és Linux alapon, főként a Kaliforniai Egyetemen kifejlesztett Lynx programot, melyet több platformra is adaptáltak.

Windows-t is használnak a vakok, de DOS alól könnyebb és gyorsabb a munka. A Windows-zos képernyőolvasók ma még nagyon drágák.  A Jaws for Windows-zal az angol nyelvű honlapokat lehet olvastatni Windows és Internet Explorer vagy más grafikus böngészőt használva, és ehhez hozzákapcsolható a Budapesti Műszaki Egyetemen kifejlesztett magyar nyelvű Multivox felolvasó is, amely ma már szabadon terjeszthető. A különböző flash és animált jelenségek ily módon sem olvashatóak, ill. a java scrypt-es gombok nem kattinthatóak, de még mindig több funkciót tudnak elérni, mint karakteres üzemmódban.

Tehát a vakok számára is olvasható Web oldal karakteres böngészővel is értelmes. Ha az oldalon funkciót ellátó kép van (pl. másik oldal nyílik róla), minden esetben szükséges az ALT attributum, mégpedig kissé részletesebb leírással, mint egyébként szokásos. Alternatív megoldásként  a vakok számára külön információt is elhelyezhetünk az oldalon úgy, hogy az a látók számára nem is jelenik meg: fehér alapon fehér karakter. 

A Word Wide Web Consortium (W3C) erőfeszítései és a nemzetközi szabványok

Az internetes világ figyelme ráterelődött a fogyatékos emberek internethasználatának problémáira, ami több ponton hasonlóságot mutat a gyenge hálózati kapcsolattal rendelkezőkéhez. Ezért általánosan fogalmazva a kérdést Web Access Initiative (Web hozzáférési kezdeményezés, WAI) néven fejlesztési irányt indított a W3C. A WAI abban látja küldetését, hogy elősegítse az internetes oldalak  használhatóságának  magas fokát a fogyatékos emberek számára, ide számítva a gyenge hálózati kapcsolattal rendelkezőket is.

A W3C által folyamatosan fejlesztett összes szabvány azt a célt szolgálja, hogy valóban világméretű hálózat jöjjön létre. A közös szabványok nélkül nem volna lehetséges az adatok átadása, közös kezelése, keresése, megjelenítése.

Ennek a törekvésnek része a fogyatékos vagy gyenge kapcsolattal rendelkező felhasználók bevonása az Internet közösségébe. 

A Word Wide Web Consortium és azon belül a Web Access Initiative (WAI) nevű kezdeményezés munkacsoportot hozott létre ennek a problémának a kezelésére User Agent Accessibility Guidelines Working Group néven. A munkacsoport küldetése az, hogy széles körben (ideálisan mindenki számára) elérhető honlapok elkészítését segítse elő általános irányelvek kidolgozásával. 2002. december 17-én adták ki legutóbbi ajánlásukat User Agent Accessibility Guidelines 1.0 címmel.
Egy rövidített lista arról, milyen legyen az ideális Web hely:

1. Az input és output eszközök minél szélesebb skáláját támogassa. Például egér helyett keyboard, hang használata, outputként karakteres böngésző, esetleg braile iró.
2. Ha olyan tartalom van a lapon, aminek megjelenítéséhez fejlettebb eszközök kellenek, alternatív információ elhelyezése ajánlott, pl. kép helyett szöveges leírás.
3. Biztosítsa, hogy ki lehessen kapcsolni a képek, hangfájlok automatikus letöltődését, ami megakadályozná, hogy az alapinformációhoz hozzáférjenek azok, akik egyszerűbb böngészővel rendelkeznek.
4. A szolgáltatás formája a felhasználó által variálható legyen. Például a színt, betűméretet, szintetizált beszéd esetén sebességet, hangmagasságot állítani lehessen az eredeti beállítások felülbírálásával.
Általában a felhasználói felület viselkedése minél inkább állítható legyen a felhasználói oldalon. 
6. Legyenek olyan felületek benne, melyekhez kapcsolhatók a kisegítő programok, tudjon ezekkel együttműködni, pl. beszéd szintetizátor.
7.Kövesse a kezelő felületekről kialakult konvenciókat, pl. a menük, billentyűkombinációk tekintetében, megkönnyítve így a kezelést.
9. Kínáljon a tartalomhoz többféle módon is hozzáférést, pl. böngészéssel, kereséssel, többféle struktúra szerinti elhelyezéssel.
10. Adjon visszajelzést, hol áll éppen a felhasználó navigálás közben.
11. Legyen a felületről leírás és help.
A MEK tervei a látássérültek kiszolgálásában

Az új, kialakítás alatt lévő Web helyet a Magyarországon elterjedt képernyőolvasó programokkal, a karakteres felületen is használható külön belépési oldallal és navigációval, valamint a kívánt szövegek felolvasását megkönnyítő formátumokkal szeretnénk ellátni. A színek és betűméretek tervezésénél a csökkentlátók igényeit is figyelembe vesszük. Ezáltal nemcsak azt céloztuk meg, hogy a látássérültek nagyobb arányban használják a MEK-et, hanem egyben a Web oldalak ún. vakbarát kialakítására is szeretnénk megkönnyíteni, a fent említett dokumentumot fordításban elhelyezzük az oldalon. A tervezet első vázlatát meg lehet tekinteni a http://mek.oszk.hu/vmek oldalon, amely egyelőre a tartalomra koncentrál, a külalak tervezése folyamatban van.
A keresés eredményeként kapott találati listára pedig egy mintaoldal, szintén főleg tartalmi vonatkozásban: http://mek.oszk.hu/vmek/talalat.html

A  Legeza Ilona által írt „Könyvismertetők” olyan katalógusprogramot jelent, mely a Vakok Intézetében működő Hangoskönyvtár könyveiről készült ismertetőket tartalmazza. A tartalomközlésen túl tájékoztat az adott mű műfajáról és az irodalomban elfoglalt helyéről, és tartalmazza a MEK-re mutató linket is, ha a mű megvan ott. Az azóta írt TALLÓZÓ nevű program a látássérültek igényeit figyelembe véve készült, a BRAILAB-PC beszélő adaptert támogatja. Gyengénlátó felhasználók számára is jól áttekinthető és jól olvasható a felület. 
Jelenleg  kb. 1700 ismertető található a Weben a http://legeza.oszk.hu/ címen.

A honlapot egyszerű szerkezetben, freeware programozási eszközökkel valósítjuk meg. A kivitelezést a Média az Emberért Alapítvány végzi, amelynek már több hasonló munka áll a háta mögött.

Az online felolvasás

Az online felolvasás lehetőségét szintén beépítjük a rendszerbe.

Az online felolvasás terve a Világhalló nevű projekt folytatásaként jött létre. A Világhalló felolvassa azokat a szövegeket, amelyeknek URL-je szerepel saját listájában. A Világhalló Web helyen (http://www.vilaghallo.hu) a MEK dokumentumaiból azok vannak bekötve, amelyek txt formátumban is megtalálhatóak. Ez a projekt a Magyar Könyvklub menedzselésében valósult meg, és a Budapesti Műszaki Egyetemen kifejlesztett Profivox felolvasó (TTS) szoftverrel működik. A további fejlesztés arra irányul, hogy magáról a MEK-ről kiindulva és több formátumot is fel tudjon olvasni. Ez úgy történik, hogy a felolvasás gombra kattintva megnyílik a kliens (amit persze telepíteni kell a gépre) és behívja a kért szöveget. A program felépítése lehetővé teszi, hogy a linux alatt futó karakteres Lynx program is meg tudja hívni, ami szintén a további fejlesztés része, és fontos a karakteres böngészőt használók számára.

Miért olvassunk fel online módon vagyis szerver oldalon? A következő helyzetek indokolják:

- A felhasználó csak  bele szeretne olvasni, nem biztos, hogy az egész kell neki.
A beleolvasás a dokumentumok kiválasztásánál igen hasznos lehet és az alkalmazott technológia gyenge internetes kapcsolat mellett is használható, bár hosszabb művek felolvasása csak átalánydíjas internet kapcsolat esetén és könyvjelző alkalmazásával tekinthető használhatónak. 
- Állandó vagy nem túl költséges Internet kapcsolata van és a szerver oldali felolvasó jobb minőségű. Márpedig a jó minőségű beszédszintetizátorok számottevő internetes felhasználására csak szerver oldali alkalmazással nyílik lehetőség., mivel fejlesztésük sok éves kutatómunka eredménye, így igen drágák. - Idegen és kivételszavak szótárát központilag lehet használni és karbantartani a magyar nyelvre vonatkozóan.

A Windows-os felolvasó lehetővé teszi azt is, hogy bármilyen gépről, pl. egy hagyományos könyvtárban vagy teleházban - ahol viszont csak Windows-os gépek vannak - is felolvastathassák maguknak a könyveket a vakok, főleg azok, akinek nincs saját gépük és internetjük.

A folyamat vázlatosan a következő:
A hangfolyamot a hangszerveren futó beszédszintetizátor generálja, de ezzel még nincs elintézve a kérdés. Nyilvántartásra van szükség, hogy azonosítsuk a felhasználót, ha pl. könyvjelzőt helyezett el, tudni kell, milyen lejátszót használ a kliens, a felolvasásra kért szöveget a megjelölt URL-ről le kell tölteni, azután értelmezni. Az értelmezés során az XML, HTML tag-ek kiesnek, illetve olyan utasítással helyettesítődnek, ami a hangsúlyozást vezérli. A kivétel szótárból pedig az értelmező behelyettesíti a fonetikus átírást. 
Mindezt a Web oldalt szolgáltató szerver indítja el, a kérés fogadásával, a felhasználó azonosításával. Ezután átadja a munkát a Tartalom szerver rétegnek, "aki" megszerzi a felolvasásra szánt szöveget az URL alapján, majd elvégzi az értelmezést a fentiek szerint és átadja a szöveget a hangszervernek.
A hangszerver tartalmazza a voltaképpeni beszéd szintetizátort, amely elkészíti a beszédhang folyamot, majd a kérésnek megfelelő tömörítéssel (mp3, Ogg-Vorbis, gsm) vagy WOW formátumot készít. A generált és tömörített hangfolyamot a felhasználó számítógépében futó lejátszó szoftver (Realplayer, Vilaghallo kliens, WINAMP, stb.) igényeinek megfelelő hosszúságú, egyszerre lejátszható darabokra bontja a hangszerver. A tömörített hangfolyam darabokat egymás után eljuttatja a kliensbe, ahol a lejátszó szoftver azt folyamatosan olvassa. 

A fenti folyamat közben nyílik  lehetőség navigációs eljárások beépítésére is, a nyilvántartó rendszer alapján: pl. az azonosított felhasználó ott folytathatja a felolvastatást, ahol abbahagyta.
Ilyen módon közepes vagy gyenge Internet kapcsolat mellett is használható az online felolvasás.
Összefoglalás

A MEK a most megnyitott új rendszerében külön hozzáférést biztosít látássérültek számára a szövegekhez. Erre azért van szükség, mert az összetettebb funkcionalitás miatt az eredeti, látók számára tervezett felület már túl bonyolult lett, nem felel meg a karakteres böngészők és felolvasó szoftverek számára. Ez a kapu egyben a gyenge kapcsolattal rendelkezők igényeit is kielégíti.
Az ún. vakos felület főbb vonásai:
- Egyszerű szerkezet, Lynx kompatíbilis főlap és dokumentum nyitó oldalak.
- Letöltési lehetőség text formátumban.
- Könyvismertetők elhelyezése.
- Online belehallgatás lehetősége.
- Online felolvasás lehetősége többszöri belépéssel. Könyvjelző elhelyezése.